Vurdering+for+læring

=Vurdering for læring: [|Foredrag]= av [|Dylan Williams] på besøk hos Udir. toc

=Sammendrag:=

Innledning
Utdanning er avgjørende for en nasjons konkuranseevne. Dagens forsøk på å forbedre skolen lykkes ikke. Offentlige skoler har bedre resultater enn private.

Skole effektivitetsforskningen gir 3 svar:
Skolelederen viktigste oppgave blir derfor å hjelpe hver enkelt lærer til å gjøre en bedre jobb i klasserommet.
 * 1) Kvitt deg med guttene!
 * 2) Sosial (sosiodemografisk) bakgrunn har mye å si.
 * 3) Valg av skole har lite å si for læring, men hva som foregår i klasserommet har mye å si. Det er lite forskjell mellom skoler i effektivitet, men stor forskjell innen hver enkelt skole. En effektiv skole er en skole full av effektive klasserom. Hvor god den enkelte lærer er, er altså det avgjørende for elevens læring (jf fritt skolevalg).

Prestasjonslønn er umulig å gjennomføre i forhold til undervisning, fordi det er vanskelig å sette fingeren på hva som skapte resultatene.

Politikere fokuserer på formell kompetanse, men dette utgjør bare en minimal faktor for hva som er en "god" lærer. Det er lærerens pedagogiske repertuar som er avgjørende.

Lærere forbedrer seg litt etter litt over lang tid, (Jf Wenger: Læring gjennom praksis: red. kom.) men skremmende lite. Hvilke type utviklingsprogrammer gjør lærerne mye bedre? Svaret erå fokusere på praksis.

Utsiling er lite effektivt: Vi må satse på å gjøre de lærerne vi har bedre! (Love the ones your with-strategien). Ting vi har gjort (som kurs etc.) gjør ikke lærerne bedre.

Forbedring er mulig hvis vi:
Det er ingenting vi vet om hjerneforskning som hjelper lærere til å bli bedre. Enkelte hjerner gjør ting på foskjellige måter, mens forskere generaliserer.
 * 1) fokusere på ting som har noe å si,
 * 2) selv om det er vanskelig

Vurdering for læring er kostnadseffektivt og virkningsfullt! (overaskende nok;-) 20 ganger mer effektivt enn å redusere antall elever i klasserommet.

Blindspor: Fokus på tester som forteller hvem som ikke lærer (sier ingenting om hva man kan gjøre med det).

Det som fungerer er å fokusere på hva som skjer i klasserommet minutt for minutt, dag etter dag. Hvordan finne ut om elevene har lært etter en time? Bør legge grunnlaget for neste time. (Jf enkelt og dobbelkretslæring red.kom) Generelt gjør lærere dette med dårlig kvalitet.

Hvordan gjøre dette på en god måte? Hvordan få god informasjon om elevenes læringsbehov fra time til time?

Se på lærerens, medelevenes og den som skal lære sin rolle.

Fem mulige strategier

 * 1) Gjør læringsmålet klart.
 * 2) Skape gode samtaler, instruksjoner, oppgaver og aktiviteter.
 * 3) Gi tilbakemelding som hjelper eleven videre (kommentarer høyner prestasjoner, mens karakterer ofte svekker dem). Fokus på forbedring heller enn feil.
 * 4) Aktivere elever som hjelpere for hverandre (jf motivatorprosjektet i 10B)
 * 5) Elevene som "eiere" av egen læring (jf egenvudering)

En god lærer:
Lett å si, men meget vanskelig å gjøre. Betyr det at vi ikke skal gjøre det?
 * Etablerer hvor eleven er i sin læring.
 * Identifiserer "læringsdestinasjonen"
 * Planlegger en god rute.
 * Starter læringsreisen.
 * Undersøker progresjon.'
 * Justerer kursen ut fra tilbakemeldinger

Vi har mislykkes før fordi vi har forsøkt å få lærere til å gjøre ting på en ny måte.

Hvordan få det til?

 * Del og bruk-kultur/arenaer
 * Mini whiteboards: Elevene kan holde opp brett hvor de viser hva de har fått med seg av innholdet. Forskjellige svar kan skape situasjoner for diskusjoner/drøftinger.
 * Gi tilbakemeldinger på gode måter. Eks: Grupper får tilbakemeldingene og skal finne ut hvilket elevarbeid den passer til. Eks2: Gi elevene tegn de kan gi hvis man går for fort fram. (rød, gule og grønne kopper) Det er andre elever som må komme fram og forklare slik at man får en interesse for å vise tegn tidlig.
 * Utfordringen er å få lærere til å ta i bruk det de allerede kan.
 * Vi må fokusere på å bedre handling, ikke kunnskap. Eks: Lett å gå ned i vekt: 1. Trene mer. 2. Spise mindre og riktig. Likevel er det vanskelig å gjøre.

Utfordringen er ikke å få ny kunnskap inn, men å forandre vaner som ikke fungerer.

Lærerens læring:

 * 1) Evidens for hva som fungerer.
 * 2) Praktitske tips og ideer.
 * 3) Prosess: Valg, fleksibilitet, små skritt, ansvarliggjøring og støtte.

Klima for læring
Lærere som ikke vil vurdere egen praksis har en tendens til å legge skylden på elevene. Bedre å skifte til en holdning om at "jo, jeg kan bli en bedre lærer."
 * Vilje til å bedre praksis. Ikke fordi jeg ikke er god nok, men fordi jeg kan bli enda bedre.En lærer som ikke feiler daglig, har lave forventninger til elevene sine.
 * Skape tid, rom om "dispansations"
 * Forstå hvor vanskelig det er å endre vaner.
 * Fokus: Stoppe folk fra å gjøre gode og verdifulle ting til å gi dem tid til å gjøre enda bedre ting.
 * Lærere kommer sammen og ansvarliggjør hverandre. (skolebasert læring)
 * Vurdering for læring bygger opp et språk om praksis.

To løsninger på mangfoldet blant elever: Mangfold sees på som et problem. Gode lærere utnytter mangfoldet som ressurs slik at det blir en del av undervisningen. Peker mot klasse- og gruppediskusjoner
 * 1) Individualisering: Elevene ansvar for læringen.
 * 2) Nivågrupper.

Teach to the test kan paradoksalt nok gi dårligere resultater enn reflektert læring (mindful learning)

Kritikk

 * Paradoks: Når argumentet er at elever er forskjellige; hvordan kan en metode (vurdering for læring) passe alle?
 * Er ikke lærerne like forskjellige som elevene? Hvordan kan en metode passe for alle?
 * Elever er forskjellige og ikke alle passer inn i en slik rasjonell tankegang. Noe læring er intuitiv. Likevell kan det være mye som kan brukes til å bedre egen praksis.
 * Dylan Williams har et produkt han skal selge: Kurs, bøker og filmer om vurdering for læring.


 * Veiledning i Vurdering for læring**